| اﻟﺤﻠﻴﺼﺔחליסה
"עולם תחתון "
אמאני אבו ריא | פרויקט גמר אוניברסיטת תל אביב
בהנחיית :פרופ' תאה קיסלוב ,אדר' ליאורה קיסלוב-קיי ביה"ס לאדריכלות ע"ש
עבודת תזה בהנחיית :ד"ר פאתנה אבריק זבידאת דוד עזריאלי
תוכן עניינים
תקציר…………………………………1..…………....
חלק ראשון………………………………2-11.……….
רקע הצגת הסוגיה……………………2-5……..….
ניתוח שדה/תחום הידע הכללי…………6-9.……….
העמדה של הפרויקט ביחס לסוגיה………10-11.…...
חלק שני…………………………………12-17……....
מתודולוגיית המחקר…………………………12-13
פיתוח עקרונות המנחים את התכנון האדריכלי16-17...
חלק שלישי……………………………18-29..………..
המהלכים האדריכליים והתכנוניים של הפרויקט18-29.
ביבליוגרפיה………………………………30..……….
תקציר
חליסה ,אחת השכונות הוותיקות בעיר חיפה ,מאופיינת באוכלוסייה הומוגנית בעלת
תרבויות שונות .השכונה נחשבת לאזור מוזנח המתבטא בתשתיות הרוסות ובהעדר
מתקנים חיוניים ,תכונות אלו הובילו ליצירת תדמית שלילית לשכונה .כמו כן ,קיימים
גורמים נוספים אשר חיזקו את המעמד השלילי של השכונה כמו; מצב סוציואקונומי
נמוך ,נשירת תלמידים מבתי הספר ,העדר משאבים ,מגבלת תעסוקה קשה והגירת
האזרחים המשכילים .כל הגורמים שהוזכרו לעיל ,עודדו תופעות קשות של אלימות
בין ילידי השכונה אשר יצרו סביבה מסוכנת הנחשבת לחממה טובה למשפחות
"עולם תחתון" וארגוני פשע .שהם בעצמם ניצלו את בניית גשר 22ובחרו לעצמם
שטח ריק מתחתיו אשר ישמש אותם כשטח מסתור ,פה יוכלו לנהל את עסקיהן כרגיל
בלי שיאוששו את תשומת ליבם של התושבים בשכונה.
הפרויקט שואף לתוכנית התערבות בתוך שכונת חליסה אשר מציעה דרך טיפול
בגורמים המובילים לחברה אלימה ,דהיינו ,טיפול בהזנחת הרשויות לשכונה דרך
יצירת מרחב חברתי ,תרבותי ותעסוקתי משותף לכלל תושבי השכונה ,בנוסף
לשימוש בשטח העולם התחתון ״מתחת לגשר 22״ המהווה מרחב שארית והפיכתו
לפארק חוויתי המכיל אנרגיות חיוביות במטרה לטפל בסוגיית האלימות בשכונה
ולהפחיתה ככל האפשר.
1
חלק ראשוןחיפה
רקע הצגת הסוגיה
חליסה שכונת המצוקה הנמצאת בצד המזרחי של העיר חיפה ,החלה להתפתח
באמצע המאה ה, 19 -מיד לאחר שהתחילו לצאת מחומת העיר ,הוקמה השכונה על
ידי עובדים ערבים שבאו להתפרנס ולעבוד בנמל.
בסוף שנות התשעים הוחלט להקים גשר חדש בצד הצפוני של השכונה ,בשביל
להפחית מזרם התנועה באזור ,אבל הגשר החמיר את מצב השכונה מאשר שהייה,
המרחב מתחת לגשר מבודד מהשכונה ,מוזנח ,לא זוכה להתייחסות וכמעט נסתר
מהעין ,מה ש"מזכה" אותו להיות מקום לעבריינים ולקבוצת הצעירים שנוהגים
באלימות ,צורכים סמים ואלכוהול ומהווהים דוגמה שלילית לילדים ולבני נוער של
השכונה.
2
ג'יין ג'ייקובס
במחקר זה אבחן המצב התכנוני בשכונת חליסה ,ובמיוחד האזור של הגשר החדש–
"גדוד", 22בשביל לחקור את בניית הגשר ולהבין את הרקע מאחוריו ,אני אתבסס על
שני יין'ג של The Death and Life of Great American Citiesהספר ; עיקרים
מקורות ג'ייקובס ,וספר Jacobs Jane of Wisdom Urban The.של סוניה הירת
ודיאן זאהם.
הדעות של ג'יין ג'ייקובס מאפשרות לי להבין בצורה יותר נכונה את השימוש
בתשתיות ,גשרים וכבישים מהירים והשפעתם על שכונות העוני ,ולכן הפרויקט ינסה
לנצל את הגשר והאזור המוזנח שמתחתיו למשאב אורבאני ,בעזרתו אפשר לפתור
בעיות בשכונה ,כגון האלימות ,הפשע והמצב הכלכלי הנמוך.
על מנת לשפר את המצב ,ומתוך שאיפה לייצר שכונה מוצלחת בעתיד לטווח הארוך,
אני מציעה להתחיל תהליך התחדשות והחייאה לאזור המת מתחת לגשר על ידי
חיבורו לשכונה באמצעות פונקציות מתאימות לתושבי השכונה ובמיוחד גיל הנוער,
כגון פארק SKATEBOARDמשולב עם שוק ואומנות תרבותית שמייצרת חיבור
קהילתי.
3
מרחבים אלו הופכים למרחבים הגשר הוא סמל לחיבור בין שני מקומות,
שלילים ולא רצויים על ידי קהילות. ליצירת מעבר מעל מכשול פיזי וסמל
ולכן חלה מחשבה על חללי עולם ליכולתו של האדם להתגבר על הטבע
תחתון כאתרים המיוחסים לאנשי באמצעות פיתוח טכני .המאפיינים
עולם תחתון בפירושה המנטלי, העירוניים של הגשר רבים ומספקים
והכוונה לאנשי פשע ,המתעסקים פוטנציאל יוצא דופן לערים .אבל למרות
חשיבתו כתשתית בערים ,אלה שבמדינות
באלימות וסמים. מפותחות מייצר בעיות בהיותו משפיע על
הסביבה העירונית ,בעיות אלו גורמות
לתנאים יורדים לחללי "עולם תחתון" על
ידי חסימת אור ואוויר ויצירת חללים
מטושטשים ולא מוגדרים שלעיתים
קרובות משומשים לרעה ,משפיעים על
הערך החברתי ומעצבים את זהות
המשתמשים בהם.
בספרה של ג'יין ג'ייקובס ,(The Death and Life of Great American Cities )1961
אין שימוש במילה 'תשתית' .אבל היא עומדות בבסיס הנושא ,תצורת רחובות
ומדרכות ,ההתנגדות לכבישים מהירים עירוניים ,שמירה ושימוש חוזר בבניינים
ישנים .הספר שלה עוסק בסופו של דבר ב מה בנוי או לא בנוי ,איפה ,על ידי מי
ואיך :מי משלם ומי מרוויח .הראתה ג'ייקובס שאנשים עניים או חסרי משאבים,
במיוחד אפרו-אמריקאים ,מאותגרים בדרכים רבות )בגלל גזענות היסטורית
ומתמשכת( ברמת המחוז והעיר.
ג'יין ג'ייקובס טוענת שערים הן רשת של קשרים חברתיים דינמיים ,השימוש
בתשתיות במדינות המפותחות מתבסס על אי צדק חברתי ,ובדרך כלל הם
מתוכננים באזורים המוחלשים ; אזורים שמאופיינים בכך שהם מוזנחים ,נטושים ,ולא
מתוחזקים ,הכוללים חברה בלי משאבים ומתגורר בהם תושבים בעלי מצב
סוציואקונומי נמוך.
4
ניתן לראות תכנון תשתיות וכבישים בנוסף לזה ,גשרים המהווים כבישים
מהירים ככלי המעיד על אי צדק ברוב מהירים עירוניים גורמים לנזק חמור
המדינות שיש בהם קונפליקטים, בעיר ,וזו הדרך הלא נכונה להתייחס
באמריקה בעיר ניו אורלינס ,ניתן לראות לתחבורה בעיר ,זו שיטה לא כלכלית
אחת הדוגמאות הטובות ביותר להרס של ומזהמת ,בנוסף להיותה בעיה לאומית.
קהילה אפרו -אמריקאית על ידי הגשר גשרים אלו מקילות על הנוסעים להגיע
ORLEANS NEW A10-Iשחוצה את ליעד בדרך הנוחה ,אבל בשביל לבנות
הרחוב מסחרי ותרבותי אפרו -אמריקאי אותם ,נהרסו בתים ונכסים ,נוצרו
וגם חותך את ליבו של מחוז טרמה ,מחוז עומסי תנועה בערים עצמם ,הם גם
שחור-קריאולי היסטורי ,שאיבד את מייצרים אי שוויון ומנצחים את
המרחב הציבורי הרחב שלו .הרעיון הזה הגזענות .כבישים מהירים שלא היה
לא רחוק ממנה ,ניתן לראות אותו גם ניתן לבנות באזורי טבע בעלות נמוכה ,
בתחנה המרכזית בדרום תל-אביב( ,אזור תוכננו במקום -דרך שכונות עניות של
העוני ) עקב בניית כביש מהיר למכוניות
ואוטופיסטים ,בעוד שהחללים המוזנחים מיעוטים .מדיניות ההתחדשות
מלמטה שימשו לרעה ,וכתוצאה מזה האורבנית ובניית כבישים מהירים
באוזרי שכונות עוני ,השפיעו לרעה
קיבלה התחנה תדמית שלילית.
ופירקו את קהילות עניות ומיעוטים.
המחקר ייבחן את הקשר בין תכנון המרחב על ידי המדיניות של מדינת ישראל לבין
החברה הערבית המוחלשת בשכונת חליסה ,יחקור את האופן שבה בניית תשתיות
כבדות כמו הגשר החדש – גדוד , 22מאיימת על השכונה הן מבחינה אורבנית והיחס
למבנים והן מבחינה חברתית וההשפעה על התושבים.
5
שכונת חליסה , 1948מקור " ארכיון חיפה"ניתוח שדה /תחום הידע הכללי
שכונת חליסה -בשנות ה 20-של המאה ה 20-החליט המנדט הבריטי
לקיים פעולות השואפות לפיתוח העיר חיפה ,ואחת מהן בניית הנמל ,הנחת
קו נפט ועוד .בעקבות הפעולות האלה השתנה מעמדה האזורי והבינלאומי
של העיר ,והשגשוג הביא אתו זרם של מהגרים ערבים .כך הפכה חיפה עיר
נמל ומרכז מסחר ,תחבורה ,תעשייה ותרבות .הפיכתה של חיפה לעיר נמל
ולמרכז מסחרי ותעשייתי הביאה לגידול מהיר ולשינויים באופייה הדמוגרפי
ברמות שונות ,וצמיחה של מעמד חדש באוכלוסייה הערבית – עירונים
אמידים ומשכילים ,סוחרים ברובם .שכונת חליסה החלה להתפתח באמצע
המאה ה ,19 -ובין השנים 1909-1948הייתה בשכונה תנופת בנייה ,ורוב
תושביה היו ערבים מוסלמים שבאו מערים שונות בשביל לעבוד ולהתפרנס
בנמל חיפה.
6
בית הנג'אדה ,חיפה ,1948 ,מקור :אתר זוכרות בית הנג'אדה ,חיפה2020 ,
מלחמת – 1948הנכבה :בזמן אירועי המלחמה ,הייתה שכונת
חליסה מרכז התנגדות לכיבוש ולצבא ,וזה הביא את הציונים לנקום ולעקור
את התושבים המקוריים .ובבתים שנותרו בלי מתגוררים התיישבו יהודים
שרובם היו עולים חדשים ,הם תפסו את האדמות שחלקם נשאר בבעלות
פלסטינים וחלק נרשם כרכוש הנפקדים .ב 22-באפריל 1948נכבש המעוז
הפלסטיני האחרון בעיר – בית אלנג'אדה שנמצא בשכונת חליסה ע"י גדוד
22של ההגנה .ויום למחרת נפלה חיפה ,והייתה כולה תחת שלטון ישראלי.
בית הנג'אדה -הנקרא במקור -בית ועד השכונות הערביות ,נבנה בשנת 1936כאשר הייתה שכונת חליסה כבר מיושבת בחלקה .הוא
עמד בנקודת ציון אסטרטגית במעבר בין שכונת הדר לבין העיר התחתית ,והשקיף על הכניסה המזרחית הראשית אל העיר חיפה
שהייתה הכניסה היחידה מכיוון מזרח .בית הנג'אדה נבנה כבית מגורים בן ארבע קומות ,אשר קומת הגג מיועדת לשימוש ציבורי – בית
ועד השכונות הערביות ,מעין מרכז לפגישות חברתיות ,לדיונים ולסולחות בין תושבי השכונה .ב 1948-קמה במבנה מפקדה של ארגון
הנג'אדה .נבחר מבנה זה בגלל מיקומו במרחב חיפה – הוא חלש על סביבותיו והיה קרוב לדרכים ראשיות .מיקומו האסטרטגי
ומפקדות ארגון הנג'אדה עצמן היו יעד בולט לכוחות המחתרות היהודיות וארגון ההגנה.
7
מבט אל שכונת חליסה מכיוון הים
מצב קיים :מאז 1948הוקמו בחיפה עשרות שכונות יהודיות גדולות.
הרשויות הישראליות מספקות להם שירותים ותנאים מלאים ומבטיחים להם
חיי רווחה ,בעוד שלא פעלו להרחיב את השכונות הערביות שתושביהן נותרים
על אדמתם ומסרבים לעזוב אותן .למרות ששכונת חליסה עדה לצפיפות
קשה ,נבנו בתוכה בנייני שיכון "ישראליים" גבוהים שהגבירו את הסבל.
השכונות הערביות בחיפה סובלות מהשוליים והתפשטות האלימות בנוסף
למשבר הדיור ,העוני ואחרים .עם זאת ,שכונת חליסה במיוחד סובלת יותר
משכונות ערביות אחרות ,מכיוון ששיעור הפשיעה והאלימות בה גבוה יותר
בהשוואה לכל שכונה ערבית אחרת בעיר .היום מתגוררים בשכונה % 80
ערבים% 20 ,עולים מאתיופיה ורוסיה ,רוב התושבים במצב סוציואקונומי
נמוך .איכות החיים בשכונה נמוכה ,הבתים לא מתוחזקים ,רחובות צרים,
צפיפות ותשתיות גרועות .
8
גשר גדוד - 22בסוף שנות התשעים הוגשה תכנית
המציעה הקמת גשר חדש המפחית מזרם התנועה
באזור ,בשביל לבנות אותו העירייה נאלצה להרוס בתי
מגורים ונכסים בעלי ערך היסטורי ואדריכלי .חשוב לציין
שלוש אספקטים שהושפעו מבניית הגשר:
-מבחינה אורבנית ,אמנם הגשר מחבר בין מזרח העיר
חיפה לשכונות ההדר ,הוא מפריד ומייצר ניתוק מובהק
בין שכונת חליסה לשכונות העיר התחתית
-הגשר נוכח בגודל ובחומריות שלו ,מה שמאיים על
השכונה ומזניח אותה עוד יותר .זאת ועוד בנייתו סמוך
לאחד המבנים החשובים בשכונה – בית הנג'אדה
)במרחק של 3מטר( שהעירייה ניסתה להרוס אותו בעבר.
במבט מרחוק על המבנה ,ניתן לראות שהגשר מסתיר
את הנוף של שתי הקומות התחתונות.
-מאז 1948שכונת חליסה קיבלה סטיגמה כשכונת
עובדים המתאפיינת במצב הסוציואקונומי הנמוך של
תושביה ,בניית הגשר הגדול לפי מדיניות מדינת הכיבוש
העצימה את הסטיגמה הזאת .ובעקבות זאת נוצרה
תדמית שלילית לשכונה ,כגון עזיבת התלמדים לבתי
ספר ,בעיית תעסוקה ועזיבת האנשים המשכילים ,ועלייה
באחוז האבטלה .דברים שמולידים תופעות קשות של
אלימות ועולם תחתון של פשע ,כולל שימוש בנשק,
צריכת סמים ואלכוהול ,גם בקרב הגילאים הצעירים וגם
במשחקי יומיום.
9
העמדה של מסכימה עם הדעות של גיין גיקובס ,שהתשתיות הם
הפרויקט כלי המעיד על אי צדק בחברה ,ובדרך כלל מאפשר
ביחס מסגרת המייצרת צבירת עושר באזורים מסוימים
לסוגיה בערים מאשר באחרים .גזענות היא לא רק בחברה
האנושית ונחשבת לסוגיה אידיאולוגית ,אלא גם
לסוגיה מבנית ולאלמנטים תכנוניים שעלולים
להשפיע על שכונות מסוימות ולמנוע מהם
להתפתח .המדינות מתכננות אלמנטים של
תשתיות בדרך כלל בשכונות העוני של העיר ,ולכן
בכל פרויקט של גשרים וכבישים מהירים צריך
לשאול את עצמנו מה בנוי או לא בנוי ,איפה ,על
ידי מי ואיך :מי משלם ומי מרוויח.
כל מה שנאמר בקשר לתשתיות ואי-צדק ,נכון לגשר גדוד 22בשכונת חליסה .בעיר
חיפה הידועה בדו -קיום ,עדיין יש אי-צדק מובהק בהתפתחות השכונות היהודיות
לעומת השכונות הערביות שחלק מהם מהוות פצע בעיר.
בניית הגשר גרמה להעצמת התדמית השלילית של השכונה ,מה שהוביל אותה
למצב חמור יותר מאשר שהייה ,המרחב הנטוש מתחת לגשר מהווה "המקום הטוב"
שנסתר מהעין לקבוצת הצעירים והנוער שנוהגת באלימות ,צורכת סמים ואלכוהול
ומהווה דוגמא שלילית לילדים ולבני נוער של השכונה.
10
הפרויקט שלי מתעסק באזור זה ,מנצל האלמנט הכבד שנטעה אותו העירייה
בשכונת חליסה ,למשאב התומך בשכונה ובתשובה ,ומהווה פתרון לבעיות הסובלים
מהן במיוחד האלימות בקרב בני נוער.
הפרויקט יבחן שכונת חליסה כזירת התנגשות חברתית עם דגש על גיל הנוער
)העתיד של השכונה( ,במקום האיום של החלל המוזנח מתחת לגשר על השכונה,
הפרויקט יהפוך אותו לשטח עירוני תוסס ,ויציע מרחב חדש ישמור על אופייה הייחודי
של השכונה וליצור תרבות עירונית על ידי מערך חינוכי ,פנאי ,תעסוקה וזהות גאווה
שכונתית עם דגש על פרנסה עתידית וחיזוק החיבור לשאר העיר .בנוסף לטיפול
בסוגיית האלימות על ידי שימוש בטיפוגרפיה ,אלמנטים נופיים ויצירת "עולם תחתון"
תרבותי משגשג .לצד הטיפול באזור המוזנח מתחת לגשר ,אני מאמינה שיש צורך
לדאוג למבנים היסטוריים חשובים כמו מבנה בית הנג'אדה ,לשמר ולחבר אותו
לשכונה ולמרחב החדש מתחת לגשר שיכלול פארק SKATEBOARDמשולב עם שוק
קהילתי.
חתך רעיוני שממחיש המצב המצוע מתחת לגשר
11
חלק שני מתודולוגיית המחקר
מיפוי הדר עיר
הכרמל תחתית
השכונה מהווה מרכז של
שלושת השכונות הגובלות שכונת
אותה ,העיר התחתית בצד חליסה
צפון -מזרח ,שכונות הדר
והכרמל בצד דרום-מערב, שכונות תל עמל +
ושוכונות תל עמל ויזרעאלי יזרעאלי
בצד דרום-צפון. איתור מבני שימור
מבנה בית הנג’אדה
בי"ס צפרירים
אתר מלחמת העצמאות
גשר רושמיה
מסגד אבו בקר
12
התפתחות השכונה
ניתן לראות השינוי שחל על השכונה אחרי שנת 1948מבחינת רחובות ,כבישים ובניית שיכונים
תצלום אוויר חליסה,חיפה ,שנה1948:
תצלום אוויר חליסה,חיפה ,שנה2020:
13
חליסה בנויה על מדרון צפוני-מזרחי ,הפונה
למפרץ חיפה .הפרש הגובה בטופוגרפיה 70מטרטיפוגרפיה
מסגד אבו בקר גשר גדוד
22
100+
30+
פיתוח עקרונות המנחים את התכנון האדריכלי
השכונה קיימת עוד מלפני ,1948ולכן ניתן לראות בה טיפולוגיה
טיפולוגיות שונות של בניינים המתאימים לתקופות מסוימות של בניינים
בניינים רבי קומות בניינים נטושים בנייני אבן
14
רעיון תכנוני
השכונה עברה שינויים רבים במשך השנים ,וכללה בנייה הרסנית ,נוספו וחוסרו
כל מיני אלמנטים ,מבנים ,גשרים ,רחובות ותרבויות ,אבל הגרעין קבוע .ולכן,
אימצתי רעיון הרכבה והחסרה של קוביות ,צורות דחופות ומשפיעות.
בנייה הרסנית בשכונת חליסה .1 :התחבורה מתפתחת על חשבון הריסת בתים עתיקים .בשביל להקים הגשר החדש “גדוד ”22
נהרסו בתים בעלי ערך היסטורי ואדריכלי.2 .העירייה הקימה רחוב חדש מעל נחל רושמיה ,במילים אחרות ,הנחל נעלמה מתחת
למערכת הרחובות .נחל רושמיה היה מהווה אלמנט נופי בשכונה ,ונחל חשוב לתושבים שהיו גרים לידו כי הוא נחשב למקור מים.
15
חליסה כשכונת מצוקה ,צריכה טיפול אדריכלי וחברתי ,ולכן הפרוגרמות עונות
לצרכים ושואפות לשינוי עתידי .מאמינה בכוח של הספריה והשפעתה על
התושבים ,ולכן מבנה הספריה ממוקם באזור שממנו ניתן ללכת לכל הכיוונים וגם
בתכנונה מאפשרת את זה .מרכז התרבות והאמנות הוא המקום שבו תושבי
השכונה יכולים להתחבר באמצעות האמנות שמאפיינת התרבות שלהם ,ובמצב
הזה ,בחרתי שהמרכז ילמד רקמה וכדרות המאפיינות שתי התרבותיות:
הפלסטינית והאתיופית.
יתר על השפעתם החברתית של הפרוגרמות ,הם גם מעסיקות תושבי השכונה
ומאפשרת להם מקום עבודה קרוב מהבית וגאווה שכונתית על ידי לקיחת חלק
בהתפתחות השכונה.
16
תנועה העיר חיפה בכלל ,ושכונת חליסה
בפרט מתאפיינות בטיפוגרפיה,
ולכן בתכנון המצב המוצע יצרתי
עוד טיפוגרפיה דרך המבנים.
ניתן לראות בדימויים שהפרויקט
מאפשר שלושה מפלסים שונים
בשביל לשהות ולהנות במקום.
כך שכולם מתחברים במבנה
הספרייה שמהווה מרכז התנועה.
מהלך 1
מהלך 2
מהלך 3
17
חלק שלישי המהלכים האדריכליים והתכנוניים
תכנית גגות |חלוקה לאזורים
3 1
4 2
3מתנ"ס ומרכז הספורט 1הגשר
4ספרייה 2מבני שימור
18
בכל מפלס ניתן לראות "הצל של הגשר" במצבים שונים, אזור | 1מבני שימור
ממבט על אנו רואים הגשר שמוקדש למכוניות ,האזור
מתחתיו מוקדש לאנשים ,במפלס הקרקע הצל מתורגם
לפארק ,SKATEBOARDומעל זה קיים פארק תלוי
מפלס קרקע מפלס א מבט על
חתך ד-ד ,עובר בגשר גדוד 22ומראה הפארק שמתחתיו
19
אזור | 2הגשר
מבנים בנויים מאבן ,אחד מהם
מבנה בית הנג'אדה ההיסטורי,
שניהם שומרו ושופצו לטובת
השכונה והדגשת ההיסטוריה שלה.
בתכניות ניתן לראות השימוש
בתוספות שנוספו למבנה האבן.
קרקע
מפלס א שילוב בין מצב קיים למצב מוצע
מפלס ב
20
שתי התכניות אזור | 3מתנ"ס ומרכז הספורט
ממחישות הרעיון של
הרכבת /החסרת
קוביות על ידי
התוספות הבולטות,
הפטיואים,
והמפלסיות.
תכנית קרקע
תכנית מפלס א
21
אזור | 3מתנ"ס ומרכז הספורט
חתך ג-ג ,עובר מבית הספר לבין מבנה המגורים ,ובאמצע חותך מרכז הספורט שמתחתיו
קיים מגרש כדורגל .החתך מבהיר הטשטוש בין פנים וחוץ
מבט אל מרכז הספורט והקפטריה מבט אל מרכז הספורט ,ומגרש
22 כדורגל
אזור | 4ספרייה
קרקע
מפלס א הספרייה בנויה
סביב פטיו ענק,
ובעצמה מהווה
מרכז תנועה
לכל הכיוונים.
ניתן לראות
בצבע ביג את
הרמפות
והמהלכים
השונים.
מפלס ב 23
אזור | 4ספרייה
24
תכנית קרקע
25
תכנית א
26
תכנית ב
27
חתך א-א
מרכז מתנ”ס מרכז מוזיאון
ספורט תרבות
ספרייה ואמנות
חתך א-א ,עובר במוזיאון ,מרכז האומנות ,מתנ"ס נשים ,מרכז הספורט והספרייה
הגדלה למבנה הספרייה ,ניתן לראות ההתייחסות לטיפוגרפיה.
28
חתך ב-ב
מרכז תרבות ואמנות
/ skateboardפארק
חתך ב-ב ,עובר במרכז האומנות והפארק התלוי מתחת לגשר גדוד 22
הגדלה לאזור מתחת לגשר
29
ביבליוגרפיה
● Sonia Hirt, Diane Zahm. The Urban Wisdom of Jane
Jacobs. September 9, 2014. Routledge.
● Jane Jacobs. The Death and Life of Great American
Cities. 1961. Random House, New York.
● ZOCHRUT website
30